Hévíz Város Önkormányzat Képviselő-testületének 45/2016. (XII. 22.) önkormányzati rendelete
a Helyi építési szabályzatról
Hévíz Város Önkormányzat Képviselőtestülete az Alaptörvény 32. cikk. (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdés 1. pontjában az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 6. § (1) bekezdésében és 13. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a 62. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján és a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdésében biztosított véleményezési jogkörében eljáró, a Korm. rendelet 9. mellékletében meghatározott, a véleményezési eljárásban érdekelt államigazgatási szervek véleményének kikérésével a következőket rendeli el:
I. Fejezet
Általános rendelkezések
1. A rendelet hatálya
1. § Az önkormányzati rendelet 1. melléklete az Sz-1 jelű Szabályozási terv a közigazgatási területre.
2. Közterület alakításra vonatkozó előírások
2. § (1) A település közterületein felszín felett elsődlegesen elhelyezhető:
a)
b) közúti tömegközlekedéssel kapcsolatos építmények, várakozóhelyek és tartozékaik, hulladékgyűjtő edényzet,
c) közmű műtárgyak,
d) köztisztasággal kapcsolatos építmények,
e) szobor, díszkút, szakrális emlék,
f) távbeszélő fülke,
g) hirdető berendezés az Önkormányzat külön rendelete szerint,
h) növényzet,
i) közparkolók.
(2) A felszín feletti berendezések, utcabútorok csak településképi önkormányzati rendelet alapján helyezhetők el.
(3) A település közterületein felszín alatt elsődlegesen nyomvonalas közművezetékek helyezhetők el.
3. Az épített környezet és a településkép alakítására vonatkozó előírások
3. § (1) Az egy telken lévő építmények tömegeit és homlokzatait (homlokzati színezéseket) úgy kell kialakítani, hogy azok egymással összhangban legyenek és formai szempontból egységes építmény-együttes hatását keltsék.
(2) Az épületek tetőzete a hagyományos formákhoz igazodó, magastetős konstrukcióban készülhet. A zártsorú beépítés kivételével kerülni kell a mindkét oldalon tűzfalakkal zárt nyeregtetők alkalmazását az új lakóterületeken.
(3) A főépülettől különálló épület (gazdasági épület) - kialakult állapot kivételével - legfeljebb 3,5 méter homlokzatmagasságú, a lakóépülettel összhangban lévő, ahhoz harmonikusan illeszkedő építészeti kialakítású lehet.
(4) Terepszint alatti építményekre vonatkozó előírások:
a) Terepszint alatti építmény (a védett területek, természetvédelmi terület és a lápterületek kivételével) a telekre, illetve építési telekre megállapított építési határvonalon, illetve építési helyen belül létesíthető, abban az esetben, ha azt nem gátolják építéshidrológiai, mérnökgeológiai vagy más geotechnikai adottságok, illetve nem veszélyeztet más építményeket és nyomvonalas létesítményeket. Kivételes esetben, amikor a kialakult állapot és a meglévő terepszint lehetővé teszi, a közterületet nem zavaróan, terepszint alatti építmény az előkertben elhelyezhető.
b) A terepszint alatti építmény csak az építési helyen belül emelkedhet ki a terepszintből.
c) A terepszint alatti építmény feletti zöldfelület az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet (továbbiakban: OTÉK) szabályainak megfelelően számítható be az építési telekre előírt legkisebb zöldfelületbe.
d) A város beépítésre nem szánt övezeteiben további szabály, hogy a terepszint alatti építmény alapterülete nem haladhatja meg a telek legnagyobb beépíthető területének 10%-át.
(5) Házi szélkerék vagy szélerőmű lakóterületen nem helyezhető el.
4. § Egyes berendezések, szerelvények létesítésére vonatkozó előírások (az önkormányzat önálló reklám rendeletet alkot)
4. A táj és a természeti környezet védelmére vonatkozó előírások
5. § (1) A térségi jelentőségű tájképvédelmi terület övezetében, valamint a természetvédelmi területen (a továbbiakban: TT) történő építés esetén a tájképet jelentősen megváltoztató építmények engedélyezési tervéhez látványtervet kell csatolni. A látványtervben igazolni kell, hogy a tervezett építmény a táj karakterét és a történelmileg kialakult tájképi értékek látványát nem rontja.
(2) A felszíni vizek mederrendezésénél a természetes vízparti vegetációnak, a természetes élőhelyeknek a védelmét a kivitelezés és a végleges területfelhasználás során a természetvédelmi kezelés szempontjait kielégítő módon egyaránt biztosítani kell.
(3) A TT területén lévő véderdők megőrzésének és a természetvédelmi kezelésnek megfelelően honos fajokkal kell kiegészíteni.
5. A környezet védelmének általános előírásai
6. § (1) Az építési munkák során a termőföld védelméről, a talaj felső, humuszos termőrétegének összegyűjtéséről, megfelelő kezeléséről és a jogszabályban előírt újrahasznosításról a külön jogszabályok előírásainak megfelelően kell gondoskodni.
(2) A telkek terepfelszíne kizárólag oly módon alakítható, hogy a talaj erózióvédelme, a terület gyommentesen tartása, a rézsűk állékonysága és a felszíni vizek elvezetése a telek területén belül biztosítható legyen.
(3) A telkek terepfelszíne kizárólag oly módon alakítható, hogy a talaj erózióvédelme, a terület gyommentesen tartása, a rézsűk állékonysága és a felszíni vizek elvezetése a telek területén belül biztosítható legyen.
(4) Az építési terület kialakítása, építési munka végzése során a környezetet károsító anyagokat a terület-előkészítés részeként el kell távolítani, feltöltés nem tartalmazhat környezetet károsító anyagokat.
(5) Telken vagy közterületen szennyezett talaj átmenetileg sem tárolható, az esetleges talajszennyezés kitermelése után a folyamatos elszállításáról a terület tulajdonosa köteles gondoskodni. Új épületet elhelyezni, meglévő épület rendeltetését megváltoztatni csak az esetleges talajszennyezettség megszüntetése után szabad.
(6) A település közigazgatási területén szennyvizet szikkasztani ideiglenes jelleggel sem szabad. Ha a szennyvíz közcsatornába nem vezethető, zárt szennyvíztároló vagy egyedi szennyvíztisztító berendezés létesíthető, ahol az övezeti előírás ezt lehetővé teszi.
(7) A felszíni vízelvezető rendszert a beépítésre szánt övezetekben a terület kialakításának részeként, a beépítésre nem szánt övezetekben az azokat feltáró úthálózat részeként, a vonatkozó műszaki és természetvédelmi előírásoknak és jogszabályoknak megfelelően kell megvalósítani.
(8) Új légszennyező környezeti emisszióval járó szagos-bűzös létesítmények a védendő területek jó környezetminőségének fennmaradását szolgáló védelmi intézkedéseket biztosítva, a vonatkozó jogszabályokban foglaltak betartásával helyezhető el.
(9) Bármely zajt kibocsátó vagy rezgést okozó tevékenységgel járó területhasználat, építés csak abban az esetben megengedett, ha az általa okozott építési, közlekedési, illetve üzemi eredetű környezeti zaj, valamint a rezgésterhelés mértéke a hatályos jogszabályban az adott területhasználatú területre, az adott létesítmények körére megállapított határértékeket nem haladja meg. A területhasználat, az építés a zajvédelmi megfelelőség érdekében a területhasználó passzív akusztikai védelem kiépítésére, alkalmazására, vagy a tevékenység, területhasználat beszüntetésére kötelezhető.
(10) A hulladékudvar csak a védendő területek használatának zavarása nélkül, gazdasági és különleges üzemi terület építési övezetben létesíthető.
6. Veszélyeztetett területekre vonatkozó előírások
7. § (1) A belvízzel veszélyeztetett területeken a közterületek felszíni vízelvezetési rendszerét
a) meglévő közterület esetében e rendelet hatályba lépését követő 5 éven belül,
b) új közterület esetében annak kialakításakor létre kell hozni.
(2) A belvízzel veszélyeztetett területeken a földszinti padlószint magassága az eredeti terepszinthez képest legalább 0,6 méter magasra kerüljön.
7. Tilalmak, védőtávolságok és korlátozások
8. § (1) Közlekedési létesítmények védőtávolságai:
a) az országos úthálózat részét képező összekötő és bekötő utak külterületi szakaszának mindkét oldalán 50,0 - 50,0 méter védőtávolság tartandó. Épület, kerítés a védőtávolságon belül csak külön jogszabályok betartásával létesíthető.
b) a szabályozási terven jelölt külterületi földutak védőtávolsága az úttengelytől számítottan 15,0 - 15,0 méter. Kerítés a védőtávolság 10,0 - 10,0 méteren belül nem létesíthető. Épület a kerítés vonalához 5 méternél közelebb nem építhető.
c) egyéb külterületi földutak védőtávolsága az úttengelytől számítottan 10,0 - 10,0 méter. Kerítés a védőtávolságon belül nem létesíthető. Épület a védőtávolság határától 5 méternnél közelebb nem építhető.
(2) A honvédelmi területek és védő területeik lehatárolását a 2. függelék tartalmazza.
8. Közművekre vonatkozó általános előírások
9. § (1) Önálló, 6,0 métert meghaladó antennatartó szerkezet nem helyezhető el a beépítésre szánt építési övezetek területén.
(2) Beépítésre nem szánt övezeten belüli birtokközpont telkén, valamint a mezőgazdasági övezetek mezőgazdasági üzemeiben hiányos közműellátás biztosítandó. A villamos energia, az ivóvíz ellátás, a csapadékvíz elvezetés, a szennyvíztisztítás és elhelyezés együttesen, korszerű és szakszerű közműpótló alkalmazásával, talajszennyezés nélkül, környezetkímélő módon valósítandó meg.
9. Telekalakítás általános szabályai
10. § (1) Új kiszolgáló közutak és közhasználat elől el nem zárt magánutak telekszélessége legalább 12,0 méter kell, hogy legyen. Amennyiben az új kiszolgáló közút, vagy új közhasználat elől el nem zárt magánút csak zsákutcaként alakítható ki. A zsákutca végén tűzoltó gépjármű számára tolatásmentes végforduló létesítendő.
(2) Telekhatár rendezés révén kialakuló építési telek legkisebb szélessége nem lehet kevesebb lakótelek esetében 10,0 méternél, a telekosztás után kialakult telek legkisebb szélessége minimálisan 12,0 méter lehet. Gazdasági rendeltetéssel használni kívánt új telek legkisebb szélessége legalább 30,0 méter.
(3) Az új saroktelek - legalább az egyik utca felőli - szélességi méretének legalább 3,0 méterrel nagyobbnak kell lennie az övezetben, illetve építési övezetben a kialakítható telek előírt legkisebb szélességénél.
(4) A meglévő építési telek akkor is beépíthetőnek minősül, ha a méretei a hatályos előírásoknak nem felel meg, de az övezeti előírások ezen kívül betarthatók.
10. Építés általános szabályai
11. § (1) A kialakult telek, illetve építési telek beépíthető, kivéve:
a) a 10,0 méter szélességet el nem érő és be nem épített telket;
b) a köz- vagy magánúti közvetlen gépjármű kapcsolattal nem rendelkező, telket,
c) valamint a telek, illetve építési telek, amelyeken az épület körül a telepítési távolság nem biztosítható, azaz nem áll rendelkezésre a tényleges épületmagasságnak megfelelő oldalkert vagy hátsókert,
d) Azokban a kialakult esetekben, amikor a telek vagy az építési telek nagysága nem éri el az 500 négyzetmétert, mélysége a 30 métert, és a telken szabályosan kialakított épület egy része az építési helyen kívülre esik, valamint magán-, és közérdeket, szomszédjogokat nem sért, akkor a kialakult állapot szerinti (meglévő épületekhez viszonyított) elő-, és hátsókert mérete megtartható, a telepítési távolságra vonatkozó jogszabályi előírások figyelembe vétele mellett.
(2) A telken, illetve építési telken csak az egyes rá vonatkozó övezetben, illetve építési övezetben megállapított rendeltetésű építmények és épületek helyezhetők el.
(3) Oldalhatáron álló beépítési módnál: 18,0 méter alatti kialakult telekszélességnél új épületet az oldalhatártól legfeljebb 2,0 méterre lehet elhelyezni.
(4) Oldalhatáron álló beépítési módnál: 18,0 métert meghaladó telekszélességnél az új épületet az építési helyen belül szabadon lehet elhelyezni.
(5) Építési tevékenység (vagy telekalakítás) az érintett övezetben vagy építési övezetben megállapított rendeltetésűtől eltérő építmény, illetve telek esetében akkor is végezhető, ha:
a) az építés a legszükségesebb (élet-, vagyon-, vagy közbiztonság, esetleg egészségi szempontok miatt elengedhetetlen) munkálatok elvégzésére irányul,
b) a terv szerinti övezet vagy építési övezet szerinti rendeltetés nagyobb távlatban (tíz, vagy több év) válik esedékessé és végrehajtását a kérelmezett állapot nem akadályozza, és nem teszi költségesebbé (amennyiben az építtető vállalja a kártalanítás nélküli elbontási kötelezettséget, érték létrehozása is engedélyezhető, azonban az építmény ideiglenes meglétét, illetve az építtető kártalanítás nélküli elbontási kötelezettségét az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyeztetni).
12. § (1) Építési övezetben épületet építeni csak építési helyen belül lehet. Ha az építési telken meglévő épület egy része építési helyen kívülre esik, az építési helyen kívüli épületrész annak tömegnövekedése nélkül felújítható, de újra nem építhető.
(2) A védett természeti területen lévő építési telek esetében az építési helyen a környezet használatát biztosító rendeltetés valósítható meg, elsősorban a természetvédelmi kezelési tervben meghatározott területen természetvédelmi, bemutatási, kezelési, illetve erdészeti célból szabad építményt elhelyezni.
(3) Építési övezetben az építési hely - amennyiben a szabályozási terv, illetve az építési övezet előírásai másként nem rendelkeznek - a beépítési mód figyelembe vételével a következő:
a) az előkert mérete:
az építési tevékenységgel érintett építési telek helyeszerinti utcaszakaszon (azaz legfeljebb 3-3 azonos oldali szomszédos telket tekintve) a meglévő legkisebb méret, vagy legalább 5,0 méter, de legfeljebb 7,0 méterre lehet a beépítés vonalát az építési helyen belül hátrahúzni.
b) az oldalkert szélessége:
ba) szabadon álló beépítési módnál: - a vonatkozó építési övezeti előírás eltérő rendelkezésének hiányában - az építési övezetben megengedett legnagyobb épületmagasság fele, de legalább 3,0 méter,
bb) 18,0 méter alatti kialakult telekszélességnél új épület építésénél legalább 5,0 méter, kialakult állapotnál legalább 3,5 méter, oldalkert felőli tűzfalképzés esetén 3,0 méternél kisebb nem lehet,
bc) 18,0 métert meghaladó telekszélességnél új épület építésénél legalább 6,0 méter, kialakult helyzetben, oldalkert felőli tűzfalképzés esetén 4,5 méternél kisebb nem lehet.
c) a hátsókert mélysége:
ca) a 40,0 méter telekmélységet elérő és meghaladó telek esetén legalább 6,0 méter,
cb) a 60,0 métert meghaladó telekmélység esetén legalább 15,0 méter,
cc) a 80,0 métert meghaladó telekmélység esetén az építési hely mélysége legfeljebb 65 méter. Az építési hely határa és a hátsó telekhatár közötti telekrész hátsókertnek tekintendő.
(4) Beépítésre nem szánt övezetbe tartozó telken épület - a szabályozási terv egyéb rendelkezése hiányában - legalább 10,0 méteres elő-, oldal- és hátsókert megtartásával helyezhető el.
13. § (1) A kialakult állapot esetén alkalmazandó szabályok:
a) Ha a telken és az építési telken meglévő épület(ek) jelenlegi jellemzői az építési előírásoknak nem felelnek meg, de az eltérés a korábbi előírások szerint alakult ki, az alább felsorolt szabályok szerint lehet építési tevékenységet, végezni:
aa) Ha a telek vagy az építési telek jelenlegi beépítettsége meghaladja a rá vonatkozóövezetben, illetve építési övezetben megállapított mértéket, a meglévő épület felújítható, a telek vagy az építési telek beépítettsége, nem növelhető.
ab) Ha a meglévő épület épületmagassága meghaladja a rá vonatkozó övezetben, illetve építési övezetben megállapított mértéket, az építési tevékenység során a meglévő épületmagasság nem növelhető, kivéve
ac) ha a szomszédos épületek épületmagassága és az utcában kialakult utcakép indokolja, és ha az esetleges épületmagasság növekedése nem korlátozza a szomszédos épületek használatát (pl. benapozás biztosítása). Az építési tevékenységgel érintett épület épületmagassága ebben az esetben sem lehet magasabb a már meglévő, közvetlenül szomszédos épület(ek) épületmagasságánál.
b) Ha a meglévő épület megsemmisül, azaz tartófalai a terepszinttől mért 1 méternél alacsonyabbakká válnak, a telket vagy építési telket beépítetlennek kell tekinteni, és a rá vonatkozóövezeti, illetve építési övezeti előírásokat kell alkalmazni.
(2) Egy építési telken elhelyezendő kettő vagy több főépítmény közötti távolságnak az építési övezetben megengedett legnagyobb épületmagasság értékének kell megfelelnie. Lakóövezetben a melléképítmény legnagyobb épületmagassága legfeljebb 6,0 méter lehet.
(3) A földmunkával járó beruházások esetében érvényre kell juttatni a kulturális örökség védelméről szóló törvény rendelkezéseit.
11. Speciális hidrogeológiai és építésföldtani adottságai miatt alkalmazandó szabályok
14. § (1) Általános követelmények:
a) Szennyvíz és csapadékvíz szikkasztás szigorúan tilos.
b) Szilárd burkolatú utakat és térburkolatot vízzáróan, csapadékvízelvezető-rendszerrel szabad csak építeni.
(2) A jelű fokozottan védendő területen:
A védőövezetben csak olyan építési tevékenység végezhető, amely nem befolyásolja károsan a természetes hidrológiai viszonyokat, és nem sérti a tőzegláp természeti védettségét.
A1 jelű természeti védelem alatt álló tőzegláp elterjedési területe:
a) Terepszint alatti építmény (pince, akna nem létesíthető, az épület legalsó szintjének padlósíkja legfeljebb 50,0 cm-el mehet a meglévő terepszint alá.
c) Építés alatti ideiglenes és üzemelés alatti tartós víztelenítés szigorúan tilos. Csak olyan mélyépítési műszaki megoldást, vagy kivitelezési technológiát szabad engedélyezni, amely nem jár víztelenítéssel.
d) Térszint alatti új közművek létesítésénél, vagy a meglévő hálózat javításánál olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást. Víztelenítést nem igénylő hálózatfektetési technológiát kell alkalmazni.
A2 jelű környezethidrológiai és geotechnikai szempontból érzékeny terület:
a) Új építmény alatt maximálisan egy szintes mélyített létesítmény (pince) építése csak célirányos, részletes geotechnikai vizsgálat és ahhoz kapcsolódó hidrológiai vizsgálat alapján engedélyezhető abban az esetben, ha a munkagödör talajvizet és esetleges rétegvizet kizáró, teljes mértékig vízzáró ideiglenes, vagy végleges körülzárással készül, és az azon belüli víztelenítésnek nincs környezeti hidrológiai hatása.
b) Talajvízszint alá, vagy tőzegbe mélyített létesítmény, pince, illetve a felszín alatti vizek szabad áramlását gátló alapozás nem létesíthető.
c) Térszint alatti új közművek létesítésénél, vagy a meglévő hálózat javításánál olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást. Víztelenítést nem igénylő hálózatfektetési technológiát kell alkalmazni.
A3 jelű környezethidrológiai és geotechnikai szempontból kevésbé érzékeny területen:
a) Új építmény esetén a védőövezeten belüli elhelyezkedés miatti hidrológiai hatásvizsgálat alól felmentés kérhető.
b) Mélyített létesítmény (pince) építése csak célirányos, részletes geotechnikai vizsgálat alapján építhető a talajvíz helyzettől függő korlátozással.
c) Talajvízszint alá, vagy tőzegbe mélyített létesítmény, pince, illetve a felszín alatti vizek szabad áramlását gátló alapozás nem létesíthető.
d) Térszint alatti új közművek építése esetén olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást. Víztelenítést nem igénylő hálózatfektetési technológiát kell alkalmazni.
(3) B jelű természeti védelem alatt álló területen (a tőzegláp részben feltöltött és beépített elterjedési területe az A jelű övezeten kívüli területeken):
B1 jelű (északi) területrészen:
a) Részben évtizedek óta feltöltött és beépített, részben meglévő földművel (megtervezett feltöltéssel) lefedett terület, részletes geotechnikai vizsgálat, hidrológiai és környezeti hatásvizsgálatok alapján a természetvédelmi törvények alóli egyedi felmentés esetén lehet építeni.
b) Épületek esetében terepszint alatti mélyített létesítmény (pince, akna) nem engedélyezhető.
c) Építés alatti ideiglenes és üzemelés alatti tartós víztelenítés szigorúan tilos. Csak olyan mélyépítési műszaki megoldást, vagy kivitelezési technológiát szabad engedélyezni, amely nem jár víztelenítéssel.
d) Térszint alatti új közművek építése esetén olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást. Víztelenítést nem igénylő hálózatfektetési technológiát kell alkalmazni.
B2 jelű (déli) területrészen:
a) Új építmény az építmény jellegétől függetlenül csak egyedi hidrológiai hatásvizsgálat és geotechnikai vizsgálat alapján a vízügyi, a környezetvédelmi és természetvédelmi hatóságok egyedi elbírálása alapján létesíthető. A vonatkozó rendeletek követelményein túlmenően a hatóságok igénye esetén környezeti hatásvizsgálatot, vagy egyedi cél-vizsgálatot is kell készíteni.
b) Épületek esetében terepszint alatti mélyített létesítmény (pince, akna) nem engedélyezhető.
c) Építés alatti ideiglenes és üzemelés alatti tartós víztelenítés szigorúan tilos. Csak olyan mélyépítési műszaki megoldást, vagy kivitelezési technológiát szabad engedélyezni, amely nem jár víztelenítéssel.
d) Térszint alatti új közművek létesítésénél, vagy a meglévő hálózat javításánál olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást. Víztelenítést nem igénylő hálózatfektetési technológiát kell alkalmazni.
(4) C jelű környezethidrológiai és geotechnikai szempontból kevésbé kedvező területen:
a) Építményeket csak geotechnikai vizsgálat és szakvélemény alapján szabad tervezni és kivitelezni.
b) Épületek alatt mélyített létesítmény (pince, akna) építése nem engedélyezhető.
c) Mélyépítéshez kapcsolódóan (alapozás, közműépítés) építési víztelenítést csak korlátozottan, a geotechnikai javaslatoknak megfelelően szabad végezni.
d) A természeti védelem alatt álló B jelű övezetek közvetlen közelsége miatt a térszint alatti új közművek létesítésénél, vagy a meglévő hálózat javításánál olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást.
(5) D jelű környezethidrológiai és geotechnikai szempontból kedvező adottságú területen:
a) Talajmechanikai szakvéleményalapján beépíthető övezet.
b) Mélyített létesítmény (pince) korlátozás nélkül építhető.
c) Térszint alatti új közművek létesítésénél, vagy a meglévő hálózat javításánál olyan fizikai paraméterekkel rendelkező vezeték anyagokat és csőkapcsolatokat kell alkalmazni, amelyek kizárják a közműelfolyást.
(6) A felhagyott kő- és homokfejtési helyeken meg kell szüntetni az illegális hulladék- és építési törmeléklerakás lehetőségeit.
(7) Az intézkedési övezetek határai, a területek jelenlegi geotechnikai feltártsága alapján, a geomorfológiai, földtani és hidrogeológiai adatok figyelembevételével kerültek meghatározásra. Az övezethatárok a részletesebb területfeltárás során módosulhatnak.
Az egyes területek határát a szabályozási tervvel együtt érvényes SzT-2 jelű tervlap tartalmazza.
15. § (1) Geotechnikai jelentés szükséges:
a) a négy beépített szintnél magasabb, vagy 7 méternél nagyobb fesztávú tartószerkezetet tartalmazó előre gyártott, vagy vázas tartószerkezetű épületeknél,
b) meredek, csúszásveszélyes területek beépítésekor,
c) az 5 méternél nagyobb szabad magasságú földet megtámasztó, a 3 méternél nagyobb földvastagságot érintő tereprendezéssel járó építkezéseknél, továbbá a lakosság, önkormányzat, vagy tervezők által észlelt kedvezőtlen mérnökgeológiai adottságok esetén.
12. Zöldfelületek kialakításának általános szabályai
16. § Az egyes ingatlanokon az építési övezetenként, övezetenként meghatározott zöldfelületeket - a lakóingatlanok kivételével - legkésőbb az épületek használatba vételéig ki kell alakítani.
13. Katasztrófavédelmi osztályba sorolás alapján meghatározott elégséges védelmi szint követelményei
17. § Hévíz a III. katasztrófavédelmi osztályba sorolt. Az elégséges védelmi szint követelményeit külön jogszabály szerint kell biztosítani.
14. Önkormányzati Tervtanács
18. § Hévíz Város Önkormányzata Építészeti-műszaki Tervtanácsot működtet. A tervtanács működését külön önkormányzati rendelet szabályozza.
II. Fejezet
Részletes övezeti előírások
II/A. Beépítésre szánt építési övezetek
15. Beépítésre szánt építési övezetek előírásai
19. § (1) Az építési övezetek általános előírásai:
a) Telkek közötti kerítés: maximum 1,80 méter magas, az áttekintést gátló, de a légmozgást biztosító lehet. Tömör kerítés nem építhető.
b) Tömbfeltárás esetén alkalmazandó szabályok (T jelű tömbök)
A kialakult - általában szabálytalan alakú - tömbök racionális feltárása, az azokban történő telekalakítás lehetősége indokolja a tömbökre vonatkozó övezeti előírások kiegészítését az alábbiak szerint:
ba) a kialakítandó legkisebb telekterület nagysága 30%-kal
bb) a kialakítandó legkisebb telekszélesség 20%-kal csökkenthető.
16. Ln jelű Nagyvárosias lakóövezetek
20. § (1) a) Az építési övezetben elhelyezhető rendeltetések elsősorban lakó, másodsorban - a lakó rendeltetésen kívül -:
aa) a helyi lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, szolgáltató,
ab) hitéleti, oktatási, egészségügyi, szociális,
ac) sport,
b) A fenti rendeltetéseken kívül
ba) szállás,
bb) egyéb gazdasági rendeltetés is elhelyezhető, ha az elsődleges rendeltetést nem korlátozza, vagy attól nem igényel védelmet, nincs zavaró hatással és megfelel a külön jogszabályi előírásoknak.
(2) A lapos-tetős épületek magas-tetőssé való átalakítása - ha az egyéb (pl. zöldfelület, parkolás biztosítottsága, benapozás, tűzrendészet) jogszabályi előírásba nem ütközik -megvalósítható.
(3) Az építési övezetekben betartandó telekalakítási és beépítési előírások: 
 a)	 Ln-1jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 500	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 az építési hely bármelyik pontján 20 m	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 13,0	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 50	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 30	 %	
 	 	 	 	
 b)	 Ln-2jelű építési övezet (telkes)	 	 	
 ba)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 a meglévő nem változtatható	 m2	
 bb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 a meglévő nem változtatható	 m	
 bc)	 A beépítési mód	 szabadon álló; zártsorú*	 	
 bd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 13,0	 m	
 be)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 40	 %	
 bf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 30	 %	
 *a beépítési módot a szabályozási terv tünteti fel	
(4) Az Ln-GK jelű Nagyvárosias lakóövezet - garázsépítési felhasználási egység:
a) E telkek kialakultak, nem oszthatók.
b) Az építési övezetben gépkocsitároló, valamint az ahhoz kapcsolódó szolgáltató építmények helyezhetők el, ha ezzel a környezet parkolási mérlege nem romlik.
c) A gépjárműtárolók kialakítására vonatkozó előírások:a homlokzatmagasság megengedett legnagyobb mértéke (a bejárat felől):max.2,70 méter
17. Lk jelű Kisvárosias lakóövezetek
21. § (1) Az építési övezetekben elhelyezhető rendeltetések elsősorban legfeljebb 6 lakás kialakítására alkalmas lakó, másodsorban - a lakó rendeltetésen kívül -:
a) a helyi lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, szolgáltató,
b) hitéleti, oktatási, egészségügyi, szociális,
c) sport,
d) a terület rendeltetésszerű használatát nem zavaró hatású kézműipari.
(2) A fenti rendeltetéseken kívül:
a) szállásmaximum 6 egységig,
b) egyéb gazdasági rendeltetés is elhelyezhető, ha az elsődleges rendeltetést nem korlátozza, vagy attól nem igényel védelmet, nincs zavaró hatással és megfelel a külön jogszabályi előírásoknak
(3) Az építési övezetekben betartandó telekalakítási és beépítési előírások
 a)	 Lk-1 jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 300	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 16	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 oldalhatáron álló; szabadon álló **	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 6,0	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60*	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 	 	 	 	
 b)	 Lk-2 jelű építési övezet	 	 	
 ba)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 600	 m2	
 bb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 20	 m	
 bc)	 A beépítési mód	 oldalhatáron álló; szabadon álló, zártsorú **	 	
 bd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 6,0	 m	
 be)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60*	 %	
 bf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 	 	 	 	
 c)	 Lk-3 jelű építési övezet	 	 	
 ca)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 600	 m2	
 cb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 20	 m	
 cc)	 A beépítési mód	 szabadon álló**	 	
 cd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 7,5	 m	
 ce)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60*	 %	
 cf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 	 	 	 	
 d)	 Lk-4 jelű építési övezet	 	 	
 da)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 1000	 m2	
 db)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 20	 m	
 dc)	 A beépítési mód	 szabadon álló**	 	
 dd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 6,0	 m	
 de)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60*	 %	
 df)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 * Az építési övezetben a beépítettség az alábbi módon számítandó:
300 m2-vagy annál kisebb kialakult teleknél 60%
300 m2-t meghaladó nagyságú kialakult telkek esetében
a) 300 m2-ig 60% (180 m2)
b) a további telekrész beépíthetősége 20%	
 ** A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben. 	
(4) 600 négyzetméternél kisebb építési telek esetében csak 4 lakás vagy szállás egység létesíthető.
(5) Lakás vagy szállás egység, ill. üzlet (műhely) egy egységnek felel meg, vegyesen is létesíthetők.
(6) Egy építési telken maximum 2 épület helyezhető el.
(7) Az épületmagasság betartása mellett az alábbi homlokzatmagasság előírás is betartandó:
a) ha a telek lejtése 15%, vagy az alatti, a lejtő felőli maximális homlokzatmagasság az Lk-1 és Lk-2 övezet esetében 7,0 méter, az Lk-3 övezetben 8,0 méter lehet,
b) ha a telek lejtése 15% feletti, a lejtő felőli maximális homlokzatmagasság az Lk-1 és Lk-2 övezet esetében 7,5 méter, az Lk-3 övezetben 8,5 méter lehet.
(8)-(9)
18. Lke jelű Kertvárosias lakó övezetek
22. § (1) Az elhelyezhető rendeltetések elsősorban legfeljebb 4 lakás kialakítására alkalmas lakó, másodsorban - a lakó rendeltetésen kívül -:
a) a helyi lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, egészségügyi, szolgáltató, szállás maximum 4 egységig,
b) hitéleti, oktatási, egészségügyi,
c) A fenti rendeltetéseken kívül: a helyi lakosság közbiztonságát szolgáló, rendeltetés is elhelyezhető, ha az elsődleges rendeltetést nem korlátozza, vagy attól nem igényel védelmet, nincs zavaró hatással és megfelel a külön jogszabályi előírásoknak,
d) melléképítmények közül elhelyezhető:
da) közmű-becsatlakozási műtárgy, közműpótló műtárgy,
db) kerti építmény,
dc) hulladéktartály tároló.
(2) Egy építési telken maximum 2 épület létesíthető.
(3) Az építési övezetekben betartandó telekalakítási és beépítési előírások
 a)	 Lke-1 jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 500	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 14	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 Szabadon álló; oldalhatáron álló**	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 6,0	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 30*	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 50	 %	
 	 	 	 	
 b)	 Lke-2 jelű építési övezet	 	 	
 ba)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 720	 m2	
 ba)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 16	 m	
 bc)	 A beépítési mód	 Szabadon álló;
oldalhatáron álló**	 	
 bd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 6,0	 m	
 be)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 30*	 %	
 bf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 50	 %	
 	 	 	 	
 c)	 Lke-3 jelű építési övezet	 	 	
 ca)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 900	 m2	
 cb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 18	 m	
 cc)	 A beépítési mód	 Szabadon álló;
oldalhatáron álló**	 	
 cd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 5,50	 m	
 ce)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 30*	 %	
 cf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 50	 %	
 	 	 	 	
 e)	 Lke-4jelű építési övezet	 	 	
 ea)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 220	 m2	
 eb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 16	 m	
 ec)	 A beépítési mód	 szabadon álló**	 	
 ed)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 7,5	 m	
 ee)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 30	 %	
 ef)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 50	 %	
 f)	 Lke-5 jelű építési övezet 	 	 	
 fa) 	 A kialakítható telek legkisebb mérete 	 720	 m2	
 fa) 	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 	 16	 m	
 fc) 	 A beépítési mód 	 oldalhatáron álló	 	
 fd) 	 A megengedett legnagyobb épületmagasság 	 6,5
Az utcai homlokzatmagasság, a Fortuna utca síkjától számítva legfeljebb 4,5m lehet.	 m	
 fe) 	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 	 30*	 %	
 ff) 	 A zöldfelület legkisebb mértéke 	 50	 %	
 * Az építési övezetben a beépítettség az alábbi módon számítandó:
a) 720 m2 vagy annál kisebb kialakult teleknél 30%
b) 720 m2-t meghaladó nagyságú kialakult telkek esetében
720 m2-ig 30%
a további telekrész beépíthetősége 20%	
 ** A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben. 	
(4) 400 négyzetméter alatti nagyságú építési telek esetében csak 2 lakás vagy szállásegység létesíthető.
(5) 1 lakás, szállás vagy üzlet (műhely) egy egységnek felel meg, vegyesen is megvalósítható.
(6) Mindegyik építési övezetben maximum két telek vonható össze, az új telek legnagyobb szélessége 40 méter lehet.
(7) Az épületmagasság betartása mellett az alábbi homlokzatmagasság előírás is betartandó:
a) ha a telek lejtése 15%, vagy az alatti, a lejtő felőli maximális homlokzatmagasság az Lke-1 és Lke-2 övezet esetében 7,0 méter, az Lke-3 övezetben 5,0 méter lehet,
b) ha a telek lejtése 15% feletti, a lejtő felőli maximális homlokzatmagasság az Lke-1 és Lke-2 övezet esetében 7,5 méter, az Lke-3 övezetben 6,0 méter lehet.
(8)-(9)
19. Vt jelű Városközpont övezetek
23. § (1) Az építési övezetekben az OTÉK 16. § (2) bekezdésében részletesen megnevezett rendeltetésű épületek helyezhetők el.
(2) Az építési övezetekben betartandó telekalakítási és beépítési előírások
 a)	 Vt-1 jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 400	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 12	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 oldalhatáron álló; 
zártsorú, szabadon álló*	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 9,0	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 	 	 	 	
 b)	 Vt-2 jelű építési övezet 	 	 	
 ba)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 500	 m2	
 db)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 14	 m	
 bc)	 A beépítési mód	 zártsorú*	 	
 bd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 7,5	 m	
 be)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 45	 %	
 bf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 30	 %	
 	 	 	 	
 c)	 Vt-3 jelű építési övezet ***	 	 	
 ca)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 50	 m2	
 cb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 5	 m	
 cc)	 A beépítési mód	 zártsorú*	 	
 cd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 4,5	 m	
 ce)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 80	 %	
 cf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 10	 %	
 	 	 	 	
 d)	 Vt-4 jelű építési övezet **	 	 	
 da)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 300	 m2	
 db)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 12	 m	
 dc)	 A beépítési mód	 oldalhatáron álló; zártsorú*	 	
 dd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 9,0	 m	
 de)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60	 %	
 df)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 	 	 	 	
 e)	 Vt-5jelű építési övezet	 	 	
 ea)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 200	 m2	
 eb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 10	 m	
 ec)	 A beépítési mód	 szabadon álló*	 	
 ed)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 12,5	 m	
 ee)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 50	 %	
 ef)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 eg)	 Az előkert minimális mértéke: 	 5,0	 m	
 eh)	 Az oldalkert minimális mértéke:	 5,0	 m	
 ei)	 A hátsókert minimális mértéke:	 5,0	 m	
 	 	 	 	
 f)	 Vt-6 jelű építési övezet	 	 	
 fa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 300	 m2	
 fb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 12	 m	
 fc)	 A beépítési mód	 zártsorú*	 	
 fd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 12,0	 m	
 fe)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 60	 %	
 ff)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 g)	 Vt-7 jelű építési övezet	 	 	
 ga)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 600	 m2	
 gb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 12	 m	
 gc)	 A beépítési mód	 zártsorú*	 	
 gd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 9,0	 m	
 ge)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 80	 %	
 gf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 10	 %	
 h)	 Vt-8 jelű építési övezet	 	 	
 ha)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 2000	 m2	
 hb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 20	 m	
 hc)	 A beépítési mód	 szabadon álló	 	
 hd)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 12,0	 m	
 he)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 50	 %	
 hf)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
 * A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben.	
 ** A Vt-4-es építési övezetben nem helyezhető el:
- üzemanyagtöltő.	
 *** A Vt-3-as építési övezetben nem helyezhető el:
- sportépítmény;
- üzemanyagtöltő. 	
20. Vi jelű Intézményi övezet
24. § (1) Az építési övezetben az OTÉK 17. §-ában részletesen megnevezett rendeltetésű épületek és lakóépületek helyezhetők el.
(2) A betartandó telekalakítási és beépítési előírások: 
 a)	 Vi jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 1000	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 15	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló*	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 7,5	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 40	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 40	 %	
 * A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben. 	
(3) A külön önkormányzati rendeletben felsorolt telkekre az oktatási intézmények bővíthetőségének biztosítására elővásárlási jogot kell bejegyezni.
21. Gksz jelű Kereskedelmi, szolgáltató gazdasági övezet
25. § (1) Az építési övezetben az OTÉK 19. §-ában megnevezett épületek helyezhetők el.
(2) A betartandó telekalakítási és beépítési előírások:
 a)	 Gksz jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 800	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 20	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló*
oldalhatáron álló	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 4,5	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 30	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 40	 %	
 * A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben. 	
 	
(3) Az építési övezetben a technológiai szempontból szükséges építmények legmagasabb pontja 10,0 méternél nagyobb nem lehet.
22. Az Üü jelű Üdülőházas üdülőövezet
26. § (1) Az építési övezetben olyan üdülőépületek, apartmanházak, otthonházak, üdülőtáborok és kempingek helyezhetők el, amelyek elhelyezésük, méretük, kialakításuk és felszereltségük, valamint infrastrukturális ellátottságok alapján az üdülési célú tartózkodásra alkalmasak, és amelyek a túlnyomóan változó üdülői kör hosszabb tartózkodására szolgálnak (OTÉK 22. §). Az építési övezetben az üdülővendégek és a lakosság ellátását szolgáló kereskedelmi, szolgáltató (hitéleti is) rendeltetésű építmények is elhelyezhetők.
(2) A betartandó telekalakítási és beépítési előírások:
 a)	 Üü jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 1000	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 25	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló*	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 13,0	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 30	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 40	 %	
 * A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben. 	
23. A K jelű Különleges építési övezetek
27. § (1) A különleges építési övezetbe a város azon területei tartoznak, amelyek a rajtuk elhelyezendő építmények különlegessége miatt (helyhez kötöttek, jelentős hatást gyakorolnak a környezetükre, vagy a környezetük megengedett külső hatásaitól is védelmet igényelnek) más építési övezetben nem helyezhetők el.
(2) Az építési övezetek elsődleges rendeltetésének megfelelő, valamint az ahhoz kapcsolódó rendeltetésű építmények helyezhetők el.
(3) Az építési övezetekben betartandó telekalakítási és beépítési előírások:
a) Kgyh jelű építési övezet (meglévő gyógyfürdő, gyógykórház létesítmények)
aa) A kialakítható telek legkisebb mérete 5000 m2
ab) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 50 m
ac) A beépítési mód szabadon álló*
ad) A megengedett legnagyobb épületmagasság 7,5* m
ae) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 20%
af) A zöldfelület legkisebb mértéke 70%
* Új gyógyászati épület esetében az épület magasság maximum 12,0 m lehet.
b) Kk jelű építési övezet (gyógy-kemping)
ba) A kialakítható telek legkisebb mérete 3000 m2
bb) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 30 m
bc) A beépítési mód szabadon álló*
bd) A megengedett legnagyobb épületmagasság 4,5 m
be) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 20%
bf) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
c) Kü jelű építési övezet (üzemi terület)
ca) A kialakítható telek legkisebb mérete 3000 m2
cb) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 20 m
cc) A beépítési mód szabadon álló*
cd) A megengedett legnagyobb épületmagasság 4,5 m
ce) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 40%
cf) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
cg) Az építési övezetben az üzemi létesítményeken kívül egyéb szolgáltatási, településüzemeltetési, szórakoztatási és egészségügyi funkciók is elhelyezhetők
ch) A szabályozási tervlapon a telekhatárok mentén jelölt beültetési kötelezettséggel érintett területeken a rendeltetésszerű használat megkezdéséig legalább cserje és lombkoronaszinten zárt növényállományt kell telepíteni
Az építési övezetben az üzemi létesítményeken kívül egyéb szolgáltatási, településüzemeltetési, szórakoztatási és egészségügyi funkciók is elhelyezhetők.
d) Ksp jelű építési övezet (sportterület)
da) A kialakítható telek legkisebb mérete 5000 m2
db) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 50 m
dc) A beépítési mód szabadon álló*
dd) A megengedett legnagyobb épületmagasság 6,0 m
de) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 5%
df) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
e) Ki-1jelű építési övezet (idegenforgalmi terület)
ea) A kialakítható telek legkisebb mérete 10000 m2
eb) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 50 m
ec) A beépítési mód szabadon álló*
ed) A megengedett legnagyobb épületmagasság 13,0 m
ee) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 40%
ef) Az aktív zöldfelület legkisebb mértéke 40%
eg) Az építési övezetben elhelyezhető rendeltetések: élményfürdő, gyógyászat, wellness, fitness, ezek kiszolgáló létesítményei, szálláshely szolgáltató épület, sport-, és lőtér, szabadidős és kulturális tevékenységgel összefüggő építmények, parkolóház. A lőtér esetén az elő- és oldalkert mérete minimum 3 méter vagy annál több lehet.
eh) Az építési övezetben a technológiai szempontból szükséges építmények legmagasabb pontja 18,0 m-nél nagyobb nem lehet.
ei) Az építési övezetben nem helyezhetők el: üzemanyagtöltő állomás, gazdasági tevékenységi célú épület. Az építési övezetben építményt úgy kell elhelyezni, hogy az lehetővé tegye a felszín alatti vizek szabad mozgását.
f) Ki-2 jelű építési övezet (idegenforgalmi terület)
fa) A kialakítható telek legkisebb mérete 10000 m2
fb) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 80 m
fc) A beépítési mód szabadon álló*
fd) A megengedett legnagyobb épületmagasság 5,5 m
fe) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 10%
ff) Az aktív zöldfelület legkisebb mértéke 80%
fg) Az építési övezetben elhelyezhető funkciók: szálláshely, szolgáltató épületek, szabadidős és kulturális létesítmények, fürdő, gyógyászat, parkolóház.
g) Küd jelű építési övezet (különleges üdülőterület)
ga) A kialakítható telek legkisebb mérete 2000 m2
gb) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 50 m
gc) A beépítési mód szabadon álló*
gd) A megengedett legnagyobb épületmagasság 13,0 m
ge) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 40%
gf) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
* A beépítési mód a Szabályozási terven van jelölve az övezeti jelben.
h) Ke jelű építési övezet (különleges egyházi létesítmények elhelyezési területe)
ha) A kialakítható telek legkisebb mérete 2000 m2
hb) A beépítési mód Az épületeket zártsorú építési helyen belül kell elhelyezni
hc) Beépítési magasság
hca) Templom létesítése esetén párkánymagasságot kell tartani, melynek maximális értéke: 12,0 m
hcb) Templom létesítése esetén templomtorony párkánymagasságának maximális értéke: 19,0 m
hcc) Templom funkción kívül, a telken létesített egyéb épületek esetén, a megengedett legnagyobb épületmagasság 6,0 m
hd) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 20%
he) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
hf) Az építési övezetben elhelyezető: hitélethez kapcsolódó létesítmények, szálláshely, szolgáltató épületek, szabadidős és kulturális létesítmények.
i) Küd-1 jelű építési övezet (különleges üdülőterület, melyben a telek területének legfeljebb 5%-ának mértékéig lakásokat tartalmazó épület is elhelyezhető)
ia) A kialakítható telek legkisebb mérete 2000 m2
ib) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 50 m
ic) A beépítési mód szabadon álló*
id) A megengedett legnagyobb épületmagasság 13,0 m
ie) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 40%
if) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
j) Küd-2 jelű építési övezet (különleges üdülőterület, melyben a telek területének legfeljebb 10%-ának mértékéig lakásokat tartalmazó épület is elhelyezhető))
ja) A kialakítható telek legkisebb mérete 2000 m2
jb) A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete 50 m
jc) A beépítési mód szabadon álló*
jd) A megengedett legnagyobb épületmagasság 13,0 m
je) A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke 40%
jf) A zöldfelület legkisebb mértéke 40%
*Meglévő beépítés esetén oldalhatáron álló beépítés tartható.
II/B. Beépítésre nem szánt övezetek
24. KÖu jelű Közlekedési, közmű elhelyezési, hírközlési övezetek
28. § (1) Az övezet az OTÉK 26. § (1) és (3) bekezdésben leírt célra szolgál.
(2) A közutak építési területének legkisebb szélességét - ahol a szabályozási terv másként nem jelöli - az OTÉK 26. § (2) bekezdés szerint kell biztosítani.
(3) Közlekedési övezetek:
a) A település belterületén az utakat a szabályozási tervben feltüntetett szabályozási szélességgel kell kialakítani a meglévő adottságok figyelembevételével,
b) Köu - közutak: 
 Meglévő 760-as számú gyorsforgalmi út	 	
 Forgalmi utak	 	
 Széchenyi utca	 meglévő	
 Büki út	 meglévő	
 Ady Endre utca,	 	
 Lótuszvirág utca és keleti folytatása	 meglévő, ill. 16,00 m	
 	 	
 Gyűjtő utak	 	
 Móricz Zs. utca	 meglévő, ill. 16,00 m	
 Vörösmarty utca	 meglévő	
 Kossuth utca	 meglévő	
 Zrínyi Miklós utca	 meglévő	
 Egregyi út	 meglévő	
 Északi elkerülő út 22m	 	
 Autóbusz pályaudvarhoz vezető út 22 m	 	
 Parkolók	 	
 Gyalogos közlekedés, fő gyalogutak	 	
 Rákóczi utca	 	
 Kölcsey Ferenc utca	 	
 Ady Endre utca tó menti szakasza	 	
 gyógyparki sétány	 	
 egyéb átkötések	 	
 Autóbusz pályaudvar	 	
(4) Antennatorony, adótorony a természetvédelmi területen nem helyezhető el. A település külterületén egyedi megoldású, a tájképvédelmi elvárásoknak megfelelő műszaki megoldás, és megjelenés mellett lehetséges.
(5) 10 méternél magasabb önálló hírközlési építmény, szerkezet a belterületen nem telepíthető.
25. Z jelű Zöldterület övezet
29. § (1) E terület az állandó növényzettel fedett közterület (közkert, közpark): Zkk, Zkp
(2) Az övezetekben az OTÉK 27. § szerinti épületek, építmények helyezhetők el.
(3) A szabályozási tervben jelölt, jelenleg más rendeltetésű telkeken az eredeti rendeltetés megszüntetése után az előfásítást el kell végezni.
(4) Az övezetekben épületek legfeljebb 3,0%-os beépítettséggel helyezhetők el. A legnagyobb épületmagasság: 3,5 méter, az épületnek jellemzően magas-tetősnek kell lennie. Az övezetben a kialakult telek tovább nem osztható.
26. E jelű Erdő övezetek
30. § (1) Általános előírások Eg jelű övezetekben:
a) az övezetekben épületet 10,0 hektárnál nagyobb telken legfeljebb 0,3%-os beépítettséggel lehet építeni. Az épületek legfeljebb 4,5 méter homlokzatmagassággal, 6,0 méter épületszélességben építhetők,
b) a védett erdőterületeken csak a természetvédelmi kezelési tervben meghatározott területeken, kizárólag természetvédelmi, illetve erdő- és vadgazdálkodási, valamint közjóléti célból szabad építeni,
c) az övezetekben az erdők szabad látogathatóságát - tulajdoni állapottól függetlenül - biztosítani kell,
d) az övezetekben kerítést létesíteni csak természetvédelmi, vadgazdálkodási, illetve erdőgazdálkodási célból szabad.
(2) Az Eg-1 jelű övezetben:
a) a kialakult geomorfológiai formák megőrzendők,
b) új üzemanyagtöltő állomás, hulladéklerakó, hulladéktároló telep, valamint hulladékártalmatlanító - kivéve a biológiailag lebomló szerves anyagok lebontását és további felhasználásra alkalmassá tételét végző telepek (komposztüzemek), továbbá hulladékátrakó állomás - nem létesíthető,
c) új villamos energia ellátási, táv- és hírközlő vezetékek létesítése csak terepszint alatti elhelyezéssel engedélyezhetők, kivéve, ha a terepszint alatti elhelyezés védendő értéket veszélyeztetne, károsítana.
(3) Az Eg-2 jelű övezetben:
a) a kialakult tájhasználatot megváltoztatni csak a természeti állapothoz közelítés érdekében szabad,
(4) Az Ev jelű övezetben:
a) közút, közmű és távközlési nyomvonalas létesítmény létesítése csak a külön jogszabályok által meghatározott feltételekkel lehetséges
b) a szigorúan védett erdőterületek kivételével az erdők szabad látogathatóságát - tulajdoni állapottól függetlenül - biztosítani kell,
c) A természetvédelmi területen fekvő erdőterületek esetében a használat és a fejlesztés a vonatkozó kezelési terv szerint történhet.
(5) Az Ek jelű övezetben (közjóléti erdő):
a) az övezetben legfeljebb 5%-os beépítettséggel, az erdő rendeltetésének megfelelő földszintes építmények - kivétel: kilátó - helyezhetők el
27. V jelű Vízgazdálkodási övezetek
31. § (1) A kezelésükhöz szükséges sávot szabadon kell hagyni, illetve csak a külön jogszabályokban megengedett építmények helyezhetők el,
(2) Az övezet a vízgazdálkodással kapcsolatos építmények elhelyezésére szolgál (vízfolyások, árkok területe).
(3) Természetes állapotú vízfolyások mellett külterületen 50 méteren belül nem helyezhető el építmény.
(4) Az övezetben az OTÉK 30. § szerinti, illetve a külön jogszabályokban megengedett vízkár-elhárítási létesítmények helyezhetők el.
28. M jelű Mezőgazdasági övezetek
32. § (1) Az övezetek az OTÉK 29. §-a szerinti célt szolgálják.
(2) Az övezetek tagolódása: 
 Má-0	 jelű nem beépíthető gyep (védett láp) övezet,	
 Má	 jelű általános mezőgazdasági övezet,	
 Mk	 jelű kertes mezőgazdasági övezet. 	
(3) Má-0 jelű nem beépíthető gyep (védett láp)
Az övezetben a művelési ág váltás, illetve más célú hasznosítás csak az adottságoknak megfelelő termelési szerkezet, tájhasználat kialakítása, illetve a tájkarakter erősítése, valamint építési tevékenység végzése közmű és közút építése érdekében lehetséges.
(4) Má jelű általános mezőgazdasági övezet:
a) Általános előírás: szántóföldi művelés esetén 20 hektárnál nagyobb telken a terület rendeltetésszerű használatát szolgáló és a lakófunkciót is kielégítő épület építhető, és a beépített alapterület a telek 0,1%-át, illetve az 500 négyzetmétert nem haladhatja meg,
b) Az övezetben alkalmazandó beépítési szabályok:
ba) az övezetben a telek művelésével összefüggő gazdasági/és/vagy lakó épület maximum 4,0 méter épületmagassággal építhető,
bb) az övezetben a megengedett legnagyobb épületmagasság értékét indokolt esetben meghaladhatja a technológiai szempontból szükséges építmény (kémény, tároló stb.) legmagasabb pontja, ami legfeljebb 10,0 méter lehet.
bc) az övezetben épületet szabadon állóan, a feltáró út (dűlőút) tengelyétől legalább 30 méterre, az többi telekhatártól minimum 10-10 méterre lehet telepíteni. Az épületet/épületcsoportot fasorral kell övezni.
c) az Má-1 jelű övezet (a BTSz T-1 jelű térségi jelentőségű tájképvédelmi terület övezete):
ca) a művelési ág váltás, illetve más célú hasznosítás csak az adottságoknak megfelelő termelési szerkezet, tájhasználat kialakítása, illetve a tájkarakter erősítése, valamint építési tevékenység közmű és közút építése érdekében lehetséges,
cb) a kialakult geomorfológiai formák megőrzendők,
cc) új üzemanyagtöltő állomás, hulladéklerakó, hulladéktároló telep, valamint hulladékártalmatlanító - kivéve a biológiailag lebomló szerves anyagok lebontását és további felhasználásra alkalmassá tételét végző telepek (komposztüzemek), továbbá hulladékátrakó állomás - nem létesíthető, ezen kívül épület a (4) bekezdés a) és b) pontjának betartásával építhető.
cd) új villamos energia ellátási, táv- és hírközlő vezetékek létesítése csak terepszint alatti elhelyezéssel engedélyezhetők, kivéve, ha a terepszint alatti elhelyezés védendő értéket veszélyeztetne, károsítana. A rendelkezés alkalmazásától eltérni a külön jogszabályok által meghatározott feltételekkel lehet.
d) az Má-2 jelű övezet (a BTSz T-1 jelű térségi jelentőségű tájképvédelmi terület és Sz-1 jelű felszíni szennyeződésre fokozottan érzékeny terület övezete):
da) a művelési ág váltás, illetve más célú hasznosítás csak az adottságoknak megfelelő termelési szerkezet, tájhasználat kialakítása, illetve a tájkarakter erősítése, valamint építési tevékenység közmű és közút építése érdekében engedélyezhető,
db) a kialakult geomorfológiai formák megőrzendők,
dc) új üzemanyagtöltő állomás, hulladéklerakó, hulladéktároló telep, valamint hulladékártalmatlanító - kivéve a biológiailag lebomló szerves anyagok lebontását és további felhasználásra alkalmassá tételét végző telepek (komposztüzemek), továbbá hulladékátrakó állomás - nem létesíthető, ezen kívül épület a (4) bekezdés a) és b) pontjának betartásával építhető.
dd) új villamos energia ellátási, táv- és hírközlő vezetékek létesítése csak terepszint alatti elhelyezéssel engedélyezhetők, kivéve, ha a terepszint alatti elhelyezés védendő értéket veszélyeztetne, károsítana. A rendelkezés alkalmazásától eltérni a külön jogszabályok által meghatározott feltételekkel lehet,
de) korlátozott vegyszer- és műtrágya használatú, környezetkímélő, vagy extenzív mezőgazdasági termelés, ezen belül integrált szőlőtermelés folytatható,
e) az Má-3 jelű övezet (a BTSz Sz-1 jelű felszíni szennyeződésre fokozottan érzékeny terület övezete)
ea) új hulladéklerakó, hulladéktároló, hulladékkezelő telep - kivéve a biológiailag lebomló szerves anyagok lebontását és további felhasználásra alkalmassá tételét végző telepek (komposztüzemek), valamint hulladékátrakó-állomás és vegyszertároló nem létesíthető. ezen kívül épület a (4) bekezdés a) és b) pontjának betartásával építhető.
f) az Má-4 jelű övezet - nagytávlatú fejlesztési terület (a BTSz Sz-1 és települési terület övezete)
fb) új hulladéklerakó, hulladéktároló, hulladékkezelő telep - kivéve a biológiailag lebomló szerves anyagok lebontását és további felhasználásra alkalmassá tételét végző telepek (komposztüzemek), valamint hulladékátrakó-állomás és vegyszertároló nem létesíthető. ezen kívül épület a (4) bekezdés a) és b) pontjának betartásával építhető.
(5) Mk jelű kertes mezőgazdasági övezet (a BTSz Sz-1, P-2 vízeróziónak kitett, valamint C-1 szőlő termőhelyi kataszteri terület övezete)
a) Általános előírások:
aa) az övezet szőlőműveléssel hasznosítható, a telkek jelenlegi művelési ága csak szőlőművelési ágra változtatható,
ab) műveltnek az a telek minősül, amelynek legalább 80%-án szőlő, gyümölcs, illetve más intenzív kertészeti kultúra található,
ac) a beépíthető telek legkisebb nagysága 2000 négyzetméter.
ad) gazdasági épületet csak művelt telekre, legfeljebb 3,0%-os beépítettséggel lehet építeni,
ae) építeni kizárólag a szőlőművelést, szőlőfeldolgozást, bortárolást, vagy borturizmust szolgáló épületet lehet,
af) lakókocsi, lakókonténer nem helyezhető el,
ag) a kialakult geomorfológiai formák megőrzendők,
ah) új villamos-energia ellátási, táv- és hírközlő vezetékek létesítése csak terepszint alatti elhelyezéssel engedélyezhetők, kivéve, ha a terepszint alatti elhelyezés védendő értéket veszélyeztetne, károsítana. A rendelkezés alkalmazásától eltérni a külön jogszabályok által meghatározott feltételekkel lehet.
b) Az övezetben alkalmazandó beépítési szabályok:
ba) szálláshely szolgáltató- és lakóépület nem helyezhető el,
bb) beépítési mód: szabadon álló,
bc) épületet elhelyezni a Szabályozási Terven jelölt építési határvonalon belül lehet,
bd) 7 méternél keskenyebb telek nem építhető be,
be) az oldalkert szélessége 7,0-10,0 méter közötti telekszélesség esetén minimum 1,5 méter (ez esetben a két szomszédos épületet eltérő beépítési vonalra kell telepíteni, nem lehet „átfedő” homlokzat; 10 méteres telekszélesség felett az oldalkert szélessége minimum 3,0 méter.
c) A gazdasági épület előírásai:
ca) a gazdasági épület földszintes, maximális szélessége 5,00 méter, épületmagassága legfeljebb 3,50 méteres lehet, legmagasabb homlokzatának magassága sem haladhatja meg az 5,00 métert. Az épület tetőtere beépíthető.
cb) Pince, kerítés, támfal:
cba) pince az épülettel szerves egységben, abból nyílóan, az épület mögött, a domb felőli oldalon helyezhető el. A pincének egész terjedelmével a rendezett terepszint alatt kell lennie,
cbb) a terep lejtésének függvényében indokolt esetben a pince az épület előtt is kialakítható,
cbc) a pince közterület, vagy idegen telek alá nem nyúlhat, illetve azt maximum 1,50 méterre közelítheti meg,
cbd) a keskeny, valamint meredek szőlőhegyi utcákban kerítés építése esetén gépkocsi behajtó kapu kialakításánál a gépkocsik kitéréséről gondoskodni kell, a kerítés kapu szükséges mértékű, telekhatáron belülre helyezésével.
29. Kb-sp jelű Különleges beépítésre nem szánt sport övezet
33. § (1) Az övezet telekhatárai mentén 12,0 méter elő-, oldal-, illetve hátsókertet kell kialakítani.
(2) A betartandó telekalakítási és beépítési előírások: 
 a)	 Kb-sp jelű övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 12 000	 m2	
 bb)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 50	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 12	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 10	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
30. Kb-kt jelű Különleges beépítésre nem szánt - burkolt vagy fásított köztér - övezet
34. § (1) Az övezetben a szabadidő eltöltését szolgáló (pihenő, játszó, sport, egészségügyi funkciójú) épületek helyezhetők el.
(2) A betartandó telekalakítási és beépítési előírások: 
 a)	 Kb-kt jelű övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 2 000	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 30	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 4,5	 m	
 ae)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 2	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
31. Kb-t jelű Különleges beépítésre nem szánt - temető - övezet
35. § (1) Az övezetben a humán temetkezés céljait szolgáló és az azt kiegészítő funkciójú épületek, valamint a kiszolgáláshoz szükséges parkoló felületek létesíthetők.
(2) A betartandó telekalakítási és beépítési előírások: 
 a)	 Kb-T jelű építési övezet	 	 	
 aa)	 A kialakítható telek legkisebb mérete	 10000	 m2	
 ab)	 A kialakítható telek legkisebb szélességi mérete	 30	 m	
 ac)	 A beépítési mód	 szabadon álló	 	
 ad)	 A megengedett legnagyobb épületmagasság	 4,5	 m	
 de)	 A beépítettség megengedett legnagyobb mértéke	 10	 %	
 af)	 A zöldfelület legkisebb mértéke	 20	 %	
(3) A temető telekhatárai mentén védőfásítás létesítendő.
(4) A temető telke kialakult, nem bővíthető
(5) Az övezet kiszolgálását biztosító épületek épületmagassága legfeljebb 5,0 m, a temetőkápolna épületmagassága legfeljebb 10,0 m lehet.
III. Fejezet
Örökségvédelem
32. Kulturális örökségek védelme
36. § Műemlékek, műemléki környezet
a) Hévíz (Egregy), Dombföldi u. temető - Római katolikus templom 023 hrsz.,
b) Hévíz, Attila u. 136. - Római villagazdaság építészeti maradványai 67/11, 67/13, 67/4, 134/2 hrsz.,
c) Hévíz, Zrínyi Miklós utca 128. - Római villagazdaság építészeti maradványainak műemléki környezete, 09/24, 09/38, 09/39, 09/40, 09/41, 09/42, 66, 67/5, 67/7, 67/14, 67/15, 68,
d) Hévíz, Egregy - Az római katolikus templom műemléki környezete 2011, 2010, 2009, 2008, 2005, 2006, 2004, 2003, 2002, 2001, 022/14, 023, 2062 hrsz-ok.
37. § Helyi védelemmel ellátott településrészek, területek jegyzékét és előírásait külön önkormányzati rendelet tartalmazza.
38. § A védett helyi művi értékek jegyzékét és előírásait külön önkormányzati rendelet tartalmazza.
39. § Régészeti területek:
A nyilvántartott régészeti lelőhelyeken bármilyen talajbolygatással járó munkát csak a „Kulturális örökség védelméről” szóló törvény rendelkezései szerint lehet végezni.
33. A természeti értékek védelme
40. § (1) Az egészségügyi miniszter 617/Gyf/1970. számú határozatával Hévízen gyógyhely és üdülőhely megnevezés használatát engedélyezte, a gyógyhely védett területeit és védőövezetét kijelölte, és a gyógyhelyet országos jelentőségűnek minősítette.
(2) A Hévízi-tó természetvédelmi terület bővítése a 23/2006. (IV. 20.) KvVM rendelettel került kihirdetésre.
(3) A lápterületek országos jelentőségű védettségről szóló 1996. évi LIII. tv. 23. § (2) bekezdése rendelkezik. A lápjegyzék a vidékfejlesztési értesítő LXII. évfolyam 1. számában került közzétételre, ill. egyedi eljárások történtek a láp jogi jelleg megállapítására. A lápjegyzéket az 1. függelék tartalmazza.
(4) A Hévízi forrás és tó országos védelem alatt álló természeti érték.
(5)
IV. Fejezet
Záró rendelkezések
34. Hatályba léptető rendelkezések
41. § (1) Ez a rendelet a 2017. február 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet előírásait a hatálybalépést kövezően indult ügyekben kell alkalmazni.
42. §
 dr. Tüske Róbert
jegyző	 Papp Gábor
polgármester	
1. melléklet
Szabályozási Terv
2. melléklet a 45/2016. (XII. 22.) önkormányzati rendelethez
Hévíz Hidrogeológiai és Építésföldtani adottságai (térkép)
1. függelék a 45/2016. (XII. 22.) önkormányzati rendelethez
Lápjegyzék
A vidékfejlesztési értesítő LXII. évfolyam 1. száma alapján.
 Hévíz	 013/10	
 Hévíz	 013/11	
 Hévíz	 013/13	
 Hévíz	 013/17	
 Hévíz	 013/18	
 Hévíz	 013/19	
 Hévíz	 013/2	
 Hévíz	 013/20	
 Hévíz	 013/21	
 Hévíz	 013/3	
 Hévíz	 013/6	
 Hévíz	 013/7	
 Hévíz	 013/8	
 Hévíz	 013/9	
 Hévíz	 066/35	
 Hévíz	 066/36	
 Hévíz	 066/37	
 Hévíz	 066/38	
 Hévíz	 066/39	
 Hévíz	 066/40	
 Hévíz	 066/41	
 Hévíz	 066/42	
 Hévíz	 070/101	
 Hévíz	 070/104	
 Hévíz	 070/105	
 Hévíz	 070/106	
 Hévíz	 070 107	
 Hévíz	 070/108	
 Hévíz	 070/109	
 Hévíz	 070/110	
 Hévíz	 070/111	
 Hévíz	 070/112:	
 Hévíz	 070/113	
 Hévíz	 070/114	
 Hévíz	 09/10	
 Hévíz	 09/100	
 Hévíz	 09/101	
 Hévíz	 09/102	
 Hévíz	 09/103	
 Hévíz	 09/104	
 Hévíz	 09/105	
 Hévíz	 09/106	
 Hévíz	 09/107	
 Hévíz	 09/108	
 Hévíz	 09/109	
 Hévíz	 09/11	
 Hévíz	 09/110	
 Hévíz	 09/111	
 Hévíz	 09/112	
 Hévíz	 09/113	
 Hévíz	 09/114	
 Hévíz	 09/115	
 Hévíz	 09/116	
 Hévíz	 09/117	
 Hévíz	 09/118	
 Hévíz	 09/119	
 Hévíz	 09/120	
 Hévíz	 09/121	
 Hévíz	 09/122	
 Hévíz	 09/123	
 Hévíz	 09/124	
 Hévíz	 09/125	
 Hévíz	 09/126	
 Hévíz	 09/127	
 Hévíz	 09/128	
 Hévíz	 09/129	
 Hévíz	 09/130	
 Hévíz	 09/131	
 Hévíz	 09/132	
 Hévíz	 09/133	
 Hévíz	 09/134	
 Hévíz	 09/135	
 Hévíz	 09/136	
 Hévíz	 09/137	
 Hévíz	 09/138	
 Hévíz	 09/139	
 Hévíz	 09/140	
 Hévíz	 09/141	
 Hévíz	 09/142	
 Hévíz	 09/143	
 Hévíz	 09/144	
 Hévíz	 09/145	
 Hévíz	 09/146	
 Hévíz	 09/147	
 Hévíz	 09/148	
 Hévíz	 09/149	
 Hévíz	 09/150	
 Hévíz	 09/151	
 Hévíz	 09/152	
 Hévíz	 09/153	
 Hévíz	 09/154	
 Hévíz	 09/155	
 Hévíz	 09/156	
 Hévíz	 09/157	
 Hévíz	 09/158	
 Hévíz	 09/159	
 Hévíz	 09/160	
 Hévíz	 09/161	
 Hévíz	 09/162	
 Hévíz	 09/163	
 Hévíz	 09/164	
 Hévíz	 09/165	
 Hévíz	 09/166	
 Hévíz	 09 167	
 Hévíz	 09/168	
 Hévíz	 09/169	
 Hévíz	 09/170	
 Hévíz	 09/171	
 Hévíz	 09/172	
 Hévíz	 09/173	
 Hévíz	 09/174	
 Hévíz	 09/175	
 Hévíz	 09/176	
 Hévíz	 09/177	
 Hévíz	 09/178	
 Hévíz	 09/179	
 Hévíz	 09/180	
 Hévíz	 09/181	
 Hévíz	 09/182	
 Hévíz	 09/183	
 Hevíz	 09/184	
 Hévíz	 09/185	
 Hévíz	 09/186	
 Hévíz	 09/187	
 Hévíz	 09/188	
 Hévíz	 09/189	
 Hévíz	 09/190	
 Hévíz	 09/191	
 Hévíz	 09/192	
 Hévíz	 09/193	
 Hévíz	 09/194	
 Hévíz	 09/195	
 Hévíz	 09/196	
 Hévíz	 09/197	
 Hévíz	 09/198	
 Hévíz	 09/199	
 Hévíz	 09/200	
 Hévíz	 09 201	
 Hévíz	 09/202	
 Hévíz	 09/203	
 Hévíz	 09/204	
 Hévíz	 09 205	
 Hévíz	 09/206	
 Hévíz	 09/207	
 Hévíz	 09/208	
 Hévíz	 09/209	
 Hévíz	 09/210	
 Hévíz	 09/211	
 Hévíz	 09/212	
 Hévíz	 09/213	
 Hévíz	 09/214	
 Hévíz	 09/215	
 Hévíz	 09/216	
 Hévíz	 09/217	
 Hévíz	 09/218	
 Hévíz	 09/219	
 Hévíz	 09/22	
 Hévíz	 09/220	
 Hévíz	 09/221	
 Hévíz	 09/224	
 Hévíz	 09/225	
 Hévíz	 09/226	
 Hévíz	 09/227	
 Hévíz	 09/228	
 Hévíz	 09/229	
 Hévíz	 09 230	
 Hévíz	 09/24	
 Hévíz	 09/27	
 Hévíz	 09/28	
 Hévíz	 09/29	
 Hévíz	 09/30	
 Hévíz	 09/31	
 Hévíz	 09/32	
 Hévíz	 09/38	
 Hévíz	 09/43	
 Hévíz	 09/44	
 Hévíz	 09/45	
 Hévíz	 09/46	
 Hévíz	 09/48	
 Hévíz	 09/49	
 Hévíz	 09/50	
 Hévíz	 09/51	
 Hévíz	 09/52	
 Hévíz	 09/53	
 Hévíz	 09/54	
 Hévíz	 09/55	
 Hévíz	 09/56	
 Hévíz	 09/57	
 Hévíz	 09/58	
 Hévíz	 09/59	
 Hévíz	 09/60	
 Hévíz	 09/61	
 Hévíz	 09/62	
 Hévíz	 09/63	
 Hévíz	 09/64	
 Hévíz	 09/65	
 Hévíz	 09/66	
 Hévíz	 09/67	
 Hévíz	 09/68	
 Hévíz	 09/69	
 Hévíz	 09/7	
 Hévíz	 09/70	
 Hévíz	 09/71	
 Hévíz	 09/72	
 Hévíz	 09/73	
 Hévíz	 09 74	
 Hévíz	 09/76	
 Hévíz	 09/77	
 Hévíz	 09/79	
 Hévíz	 09/82	
 Hévíz	 09/83	
 Hévíz	 09/84	
 Hévíz	 09/85	
 Hévíz	 09/86	
 Hévíz	 09/87	
 Hévíz	 09/88	
 Hévíz	 09/89	
 Hévíz	 09/90	
 Hévíz	 09/91	
 Hévíz	 09/92	
 Hévíz	 09/93	
 Hévíz	 09/94	
 Hévíz	 09/95	
 Hévíz	 09/96	
 Hévíz	 09/97	
 Hévíz	 09/98	
 Hévíz	 09/99	
 Hévíz	 1627/7	
2. függelék - Honvédelmi területek és védőterületük.
A honvédelmi területet elsősorban honvédelmi, katonai és nemzetbiztonsági célra szolgáló terület, melyen elsődlegesen honvédelmi, katonai és nemzetbiztonsági létesítmények helyezhetők el.
Az MH Egészségügyi Központ környezetében a Honvédelmi Minisztérium szakhatósági szervezete a honvédelmi rendeltetésű terület 100 méteres védőterületein az építési engedélyezési eljárások keretein belül, mint szakhatóság egyedileg vizsgálja az építmények elhelyezésének feltételeit, melyek szerint védőterületen csak olyan beruházás valósítható meg, illetve tevékenység folytatható, ami a honvédelmi egészségügyi létesítmény működésére negatív hatást nem gyakorol. (pl. jelentős környezeti hatással, zaj, füst, és szaghatásokkal járó gazdasági tevékenység nem folytatható).

TARTALOMJEGYZÉK
A tartalomjegyzék megjelenítéséhez kattintson a szürke hátterű szövegrészen jobb egér gombbal és válassza ki a Mező frissítése menüpontot.